Ce putem sti despre disautonomie?
Ce este disautonomia?
Sus![Ce putem sti despre disautonomie? Ce putem sti despre disautonomie?](http://dns1.sfatulmedicului.ro/external/uploads/upload/sistem_cerebral_disautonomia_646_320.jpg)
Disautonomia reprezinta un grup de tulburari care afecteaza sistemul nervos autonom (SNA), responsabil pentru reglarea functiilor involuntare ale corpului, cum ar fi ritmul cardiac, tensiunea arteriala, digestia si reglarea temperaturii.
Cuprins articol
Ce este sistemul nervos autonom
SusSistemul nervos autonom este esential pentru mentinerea homeostaziei si pentru adaptarea organismului la diferite situatii stresante. Disautonomia se refera la disfunctia acestui sistem, care poate avea cauze multiple si poate afecta diverse sisteme ale organismului. Intelegerea acestei tulburari este cruciala pentru diagnosticarea corecta si pentru aplicarea tratamentelor adecvate.
Patofiziologie
SusSistemul nervos autonom este impartit in doua componente principale: sistemul nervos simpatic si sistemul nervos parasimpatic. Aceste doua sisteme lucreaza impreuna pentru a mentine echilibrul functiilor corpului. Disautonomia apare atunci cand exista o disfunctie in unul sau ambele componente ale SNA, fie din cauza unei boli primare, fie ca rezultat al unei afectiuni secundare.
Mecanisme patofiziologice
SusDisautonomia primara: Aceasta include tulburari precum Sindromul de Tachicardie Ortostatica Posturala (POTS), Atrofia Sistemica Multipla (MSA) si Disautonomia Familiala (sindromul Riley-Day).
Disautonomia secundara: Aceasta apare in contextul unor boli sistemice, cum ar fi diabetul zaharat, amiloidoza, boala Parkinson, lupusul eritematos sistemic sau ca urmare a unor leziuni traumatice sau interventii chirurgicale.
Clasificare
SusDisautonomiile pot fi clasificate in functie de cauza lor (primara sau secundara) sau in functie de manifestarile clinice predominante (hiperadrenergice, hipoadrenergice, etc.).
Disautonomii Primare
Sindromul de Tachicardie Ortostatica Posturala (POTS): Caracterizat printr-o crestere anormala a ritmului cardiac la trecerea din pozitia orizontala in pozitia verticala.
Atrofia Sistemica Multipla (MSA): O boala neurodegenerativa rara care afecteaza mai multe sisteme ale organismului, incluzand SNA.
Disautonomii Secundare
Disautonomia diabetica: O complicatie comuna a diabetului zaharat care afecteaza functiile autonome, cum ar fi controlul glicemiei, tensiunea arteriala si digestia.
Disautonomia in boala Parkinson: Pacientii cu boala Parkinson pot dezvolta disfunctii autonome severe, cum ar fi hipotensiunea ortostatica.
Disautonomia indusa de medicamente: Anumite medicamente, in special cele care afecteaza neurotransmitatorii autonomi, pot induce simptome de disautonomie.
Manifestari Clinice
SusSimptomele disautonomiei pot fi variate si nespecifice, ceea ce face diagnosticarea acestei conditii o provocare. Printre cele mai comune simptome se numara:
Cardiovasculare: Hipotensiune ortostatica, tahicardie, aritmii.
Gastrointestinale: Gastropareza, constipatie, diaree.
Sudomotorii: Anhidroza (lipsa transpiratiei), hiperhidroza (transpiratie excesiva).
Termoreglatorii: Intoleranta la caldura sau frig.
Urogenitale: Disfunctii erectile, retentie urinara, incontinenta urinara.
Alte simptome: Oboseala cronica, ameteli, sincope.
Diagnostic
SusDiagnosticul disautonomiei implica o combinatie de anamneza detaliata, examen fizic si teste speciale. Testele pot include:
Tilt-table test: Utilizat pentru a evalua raspunsul cardiovascular la schimbarile posturale.
Monitorizarea ritmului cardiac: Evaluarea variabilitatii ritmului cardiac.
Testele sudomotorii: Evaluarea functiei glandelor sudoripare.
Testele functionale gastrointestinale: Evaluarea motilitatii si functiei digestive.
Management
SusTratamentul disautonomiei este adesea simptomatic si individualizat, in functie de severitatea si tipul simptomelor.
Interventii Farmacologice
Medicamente pentru controlul tensiunii arteriale.
Beta-blocante: Pentru controlul tahicardiei.
Prokinetice: Pentru gestionarea simptomelor gastrointestinale.
Interventii Non-Farmacologice
Modificari ale stilului de viata: Consumul adecvat de sare si lichide, evitarea factorilor declansatori.
Terapia fizica: Exercitii fizice adaptate pentru a imbunatati toleranta ortostatica.
Dispozitive de compresie: Ciorapi de compresie pentru prevenirea hipotensiunii ortostatice.
Concluzii
SusDisautonomia este o tulburare complexa care necesita o abordare multidisciplinara pentru diagnosticare si tratament. Recunoasterea timpurie si managementul adecvat al simptomelor pot imbunatati semnificativ calitatea vietii pacientilor afectati. Este necesara continuarea cercetarilor pentru a intelege mai bine mecanismele patofiziologice si pentru a dezvolta terapii mai eficiente.
Ai o propunere de completare sau neclarități?
In cazul in care articolul nu a acoperit in totalitate un anumit aspect care va intereseaza, va incurajam sa ne trimiteti sugestii pentru completare. Astfel, ne veti ajuta sa completam si sa imbunatatim continutul pentru toti cititorii.
Medici specialisti Neurologie
- Medic Primar Neurolog Radu Rogozea - Spitalul clinic de urgenta BAGDASAR-ARSENI (fostul Spital de Neurochirurgie)
- Medic Primar Neurolog Sorin Tuta - Institutul de boli cerebrovasculare (IBCV) prof. dr. VLAD VOICULESCU
- Medic Primar Neurologie Onaca Petre - Spitalul clinic de urgenta FLOREASCA
- Medic Primar Neurologie Floricel Vasile Cristea - Spitalul clinic de nefrologie dr. CAROL DAVILA
- Medic Specialist Neurolog Nicolae Alin Bradeanu -
Articole recomandate
-
Disosmia, perceptia alterata a mirosului
-
Campania de preventie a bolilor tiroidiene
-
Lectii despre perseverenta si consecventa in tratamentul infectiei fungice a unghiilor
-
Structurile creierului
-
Polineuropatia periferica
-
Descriere generala a epilepsiei
-
13 semne precoce ale bolii Parkinson
-
Neuropatia diabetica, complicatia frecventa a diabetului care poate duce la ...
-
Dr. Magda Bajenaru, medic primar endocrinolog ne spune cum ne pot afecta bol ...